Оцінка розвитку суїцидального ризику у внутрішньопереміщених жінок зі стрес-асоційованими розладами - Герасименко, Лариса; Ісаков, Рустам; Гринь, Катерина; Кидонь, Павло (Psychosomatic Medicine and General Practice, 2025)
Найпотужнішим психосоціальним стресом, що впливає на всі верстви сучасного суспільства є війна. За даними Всесвітньої організації охорони здоров’я, 16,2% населення світу розвивається через наслідки війни, а 12,5% має поранених військовим родичів. Вимушене переселення закладів викликає глибоку психосоціальну кризу, що робить беззахисною особистість при зіткненнях зі змінами соціально-економічного характеру, руйнує гармонію між мікро-, макро- та мегасередовищами, негативно впливає на індивідуальний процес адаптації людини. Доведено, що внутрішнє переміщення при збройних конфліктах призводить до незворотних психосоціальних наслідків у житті людини, призводить до формування стрес-асоційованих психічних розладів. Соціально-психологічна ситуація, що склалася в Україні в умовах війни, спричинила психоемоційне перенапруження, дезадаптацію, хронічний соціальний та особистісний дистрес. Стрес-асоційовані розлади спричиняють труднощі соціальної адаптації та інтеграції, позначаються на працездатності людини, а такі особи доволі часто вчиняють суїцид. У дослідженні взяли участь 178 жінок зі стрес-асоційованими розладами: розлади адаптації (РА) (F43) – 76 осіб, посттравматичний стресовий розлад (ПТСР) (F43.1) – 49 осіб, тривожно-депресивний розлад (F41.2) – 53 жінок. Для досягнення мети і завдань даного дослідження були використані наступні методи: клініко-анамнестичні, клініко-психопатологічні, психодіагностичні, психометричні та статистичні методи математичної обробки результатів. Шкала адаптації/дезадаптації, або опитувальник вираженості психопатологічної симптоматики (Simptom Check List-90-Revised-SCL-90-R) застосовувався для оцінки психопатологічного статусу жінок. Дана методика дозволяє оцінити наявність і вираженість у пацієнта спектру психопатологічних проявів і окремих симптомів. З метою оцінки суїцидального ризику застосовували Колумбійську шкалу тяжкості суїцидальних намірів (C-SSRS). Критерії включення до дослідження: один із встановлених діагнозів за МКХ-10 (F43.2), (F41.2), (F43.1), дієздатні жінки, вік (від 18 до 60 років), підписана поінформована згода. Критерії виключення: зловживання наркотичними речовинами чи алкоголем; недієздатні; чоловіки та неповнолітні особи; наявність тяжкої супутньої соматичної патології; небажання надати поінформовану згоду на участь у дослідженні. За результатами нашого опитування були виявлені як загальні риси особистості, так і стереотипні механізми реагування, а також певні відмінності між обстеженими жінками. Психометричне дослідження з використанням опитувальника SCL-90-R у жінок із розладами адаптації виявило високі показники за шкалами депресії (2,8±0,4 бали), міжособистісної сенситивності (2,6±0,3 балів), тривожності (2,0±1,1 балів) та соматизації (1,9±0,6 балів), а менші – за шкалами, ворожості (0,8±0,2 балів), обсесивно-компульсивного розладу (1,0±0,2 балів). Дослідження суїцидальної поведінки у внутрішньо переміщених жінок із розладами адаптації доводять, що їм притаманна висока суїцидальна активність, зокрема, суїцидальні спроби протягом останнього року виявлені у 12,4 %, понад рік тому – у 11,6 %, повторні спроби виявлено у 4,0 %. Психометричне дослідження з використанням опитувальника SCL-90-R у внутрішньо переміщених жінок з ПТСР виявило рівень психічного стресу та надало можливість з’ясувати чи проявляють жінки тенденцію до перебільшення чи применшення своїх симптомів. За результатами SCL-90-R встановлено високі показники за шкалами ворожості (2,7±0,9 балів), депресії (2,2±0,6 балів), обсесивно-компульсивного розладу (1,8±0,2 балів), соматизації (1,2±0,5 балів), а менші – за шкалами тривожності (0,9±1,1балів), міжособистісної сенситивності (0,8±0,3 балів). За результатами Колумбійської шкали тяжкості суїцидальних намірів (C-SSRS) суїцидальні наміри виявлено у 8,2 % жінок з ПТСР, при цьому суїцидальні дії виявлялися лише у 3,8 %, а повторних суїцидальних спроб не було. Психометричне дослідження з використанням опитувальника SCL-90-R у жінок із тривожно-депресивнім розладом встановило високі показники за шкалами тривожності (2,7±1,1 балів), депресії (2,6±0,6 балів), обсесивно-компульсивного розладу (2,2±0,2 балів) та соматизації (1,7±0,5 балів), менші - діагностовано за шкалами та міжособистісної сенситивності (1,4±0,5 балів) та ворожості (0,8±0,7 балів).Внутрішньо переміщені жінки з встановленим діагнозом тривожно-депресивний розлад відзначали періодичну актуалізацію суїцидальних думок. За результатами Колумбійської шкали тяжкості суїцидальних намірів (C-SSRS) суїцидальні наміри виявлено у 9,4 % жінок з тривожно-депресивним розладом, при цьому суїцидальні дії виявлялися у 4,6 %, повторних суїцидальних спроб не було. Встановлено, що тяжкість суїцидальних намірів є найбільш виразним серед жінок із розладами адаптації у порівнянні з тривожно-депресивним розладом та посттравматичним стресовим розладом, зокрема, серед жінок із розладами адаптації 12,4 %, серед жінок з тривожно-депресивними розладами у 9,4 % та у жінок із ПТСР 8,2 %. Отримані дані свідчать про необхідність побудови відповідної системи надання допомоги у сфері психічного здоров’я.